2024.07.21. 18:24
Látványos, de veszélyes növényfajt kellett eltávolítani a Holt-Tiszából
A biológiai sokféleség csökkenésének és fajok kipusztulásának egyik legnagyobb okozója az idegenhonos, inváziós fajok. Ilyen növényfaj lehet az indiai lótusz, amelynek komoly állományát kellett a Kiskunsági Nemzeti Park munkatársainak eltávolítani a Mártélyi Holt-Tiszából – írja a knp.hu.
Számtalan olyan állat- és növényfajjal osztjuk meg életünket, melyek távoli földrészekről, emberi közreműködéssel kerültek hazánkba.
![](https://cdn.baon.hu/2024/07/X-7TSUhpoz9acLYMucHvVaSV402N8bQxGRmnkvcd-q0/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2I5MDUyMDQxNTIyZjQyZjBiODg4NGFhY2ZhZWMwNDBl.jpg)
Fotó: Puskás József
Sokuk nem is okoz különösebb problémát az új környezetében, de vannak olyanok is, melyek a számukra új körülmények között intenzív terjedésbe kezdenek, és ezzel az őshonos élőlényekre kedvezőtlen hatással vannak. Mára már nagyon jelentős természetvédelmi problémákat jelentenek az idegenhonos inváziós fajok okozta károk. Ezek a fajok ugyanis a biológiai sokféleség csökkenésének és a fajok kipusztulásának egyik fő, egyre jelentősebbé váló okát képviselik – olvasható a knp.hu oldalon.
Döbbenetesen gyorsan terjed az indiai lótusz
Az indiai lótusz egy szemnek nagyon látványos, de potenciálisan invázióssá váló, ezáltal könnyen kárt okozó növény, amelynek megjelenését dr. Kiss Orsolya biológus vett észre és jelezte a Kiskunsági Nemzeti Park igazgatóságának 2023 tavaszán.
– A mártélyi pallósoros vízi tanösvényen, közvetlenül a pallósor mellett kis kiterjedésben észleltük az indiai lótusz jelenlétét 2023-ban – mondta el Albert András, a Kiskunsági Nemzeti Park Igazgatóság természetvédelmi őrkerület-vezetője. – Mivel az indiai lótusz rendkívül erőteljes növekedésű növény, amely hatalmas leveleivel teljesen képes beborítani a nyílt felszínt, úgy döntöttünk, inkább eltávolítjuk ezt a néhány tövet, hiszen jelenleg még nincs tapasztalatunk arról, milyen károkat képes okozni a hazai élővizekben – hangsúlyozta Albert András.
Azóta kiderült, a növény eltávolítása nem sikerült maradéktalanul, és az enyhe télnek köszönhetően áttelelt a holtág iszapjában, idén tavasszal pedig erőteljes fejlődésnek indult. – Döbbenetesen gyorsan terjed, a tavalyi kiterjedésének háromszorosát érte el idén! A drónfelvételen az is jól látszik, ahogy a sűrű gyékényesben is utat tör magának – számolt be a knp.hu oldalán Albert András.
Nehéz kiszedni őket, ráadásul őshonos fajokat szoríthatnak ki
Mint írják, a nemzetipark-igazgatóság munkatársai nagyobb csapattal vonultak a helyszínre az elmúlt napokban, de a növény kiszedése nem bizonyult egyszerűnek. A lótusz rhizómái, vagyis föld alatti hajtásai akár karvastagságúak is lehetnek az iszapban, és 5-10 méterre is elágaznak. Tavasszal ezekből jönnek fel az újabb levelek és a virágok. Ezt a nagy szövevényt a nyílt víz iszapjából még csak-csak ki lehet szedni, de a gyékényesben már majdhogynem lehetetlen feladatnak bizonyult. Éppen ezért a következő években is figyelni kell a növény terjedésére, mert lehetséges, hogy újabb beavatkozás lesz szükséges.
– Az indiai lótusz a hazai természetes élőhelyeken nemkívánatos, idegenhonos, potenciálisan inváziós növényfaj. Gyors terjedésre képes a számára kedvező klimatikus viszonyokkal rendelkező élőhelyen, amelyek kiterjedése a klímaváltozás hatására a Föld mérsékelt övi területein is egyre nő. Vegetatív terjedése révén sűrű sarjtelepeket hoz létre, teljesen beborítva a vízfelületeket az elözönlött területeken. Emiatt kiszoríthatja az őshonos növényeket, mint például a fehér tündérrózsát, a tündérfátyolt vagy a vízitököt, és megváltoztatja az élőhelyek vízdinamikai jellemzőit és tápanyagforgalmát – magyarázta dr. Kelemen András.
A Szegedi Tudományegyetem Ökológiai Tanszékének egyetemi adjunktusa hozzátette: – Az idegenhonos inváziós növények természeti értékekre gyakorolt károkozását leghatékonyabban a természetbe való kijutásuk megelőzésével akadályozhatjuk meg, vagy ha ez már megtörtént, akkor minél gyorsabban be kell avatkoznunk, hogy megelőzzük intenzív terjedésüket, azaz ebben az esetben a legjobb döntés a lótuszállomány felszámolása volt – mondta dr. Kelemen András, aki évek óta foglalkozik hazánkban az inváziós fajok ökológiájával.
Az indiai lótuszállomány kiirtása mellett szól az is, hogy ha az állomány tömeges virágzásba kezd és nagy mennyiségű magot érlel, akkor még nehezebb dolga lenne a szakembereknek, mivel magjai akár 1300 évig is megőrzik csíraképességüket.
Az idegenhonos, inváziós fajok alapvetően kétféle módon juthatnak be Európába: szándékos betelepítéssel vagy véletlen behurcolással. Hogy a Holt-Tiszába hogy kerülhetett, azt pontosan nem tudni, de a Kiskunsági Nemzeti Park munkatársai szerint valaki szándékosan telepíthette be. Ezt támasztja alá, hogy tavaly közvetlenül a tanösvény pallója mellett jelent meg, és a terjedésén látszik, hogy onnan indult hódító útjára.